Pitkän matematiikan syksyn 2015 ylioppilaskokeessa tehtävänä 7 kysyttiin seuraavaa:
Täysin pyöreän geenimanipuloidun omenan säde on 5,0 cm. Omenan läpi porataan sen keskeltä kulkeva reikä, jonka säde on 1,0 cm. Kuinka monta prosenttia omenan tilavuudesta tällöin häviää? Anna vastaus prosenttiyksikön kymmenesosan tarkkuudella.
Tehtävä on ihan hauska ja hyvä, mutta vielä hauskempi on tehtävän ilkeä äitipuoli. Jos olisin Martin Gardner, olisin kysynyt abiturienteilta näin:
Pallon muotoisen omenan läpi porataan kuusi senttimetriä pitkä reikä, joka kulkee pallon keskipisteen kautta. Kuinka suuri on jäljelle jäävän omenan tilavuus?
![Kuva: Alan Levine/Flickr (CC BY 2.0)](http://www.opettajah.fi/wp-content/uploads/2015/09/9475331063_4ee7141f25_z.jpg)
Kuva: Alan Levine/Flickr (CC BY 2.0)
Ratkaisu:
![Lieriö pallossa](http://www.opettajah.fi/wp-content/uploads/2015/10/Näyttökuva-2015-10-8-kello-19.40.20-e1444322629978.png)
![Pallo ja lieriö – poikkileikkaus](http://www.opettajah.fi/wp-content/uploads/2015/10/Näyttökuva-2015-10-8-kello-19.23.10.png)
Omenapora leikkaa omenasta kappaleen, joka muodostuu suorasta ympyrälieriöstä, jonka korkeus on mainittu
cm, sekä kahdesta pallosegmentistä. Olkoon omenan säde
, lieriön säde
ja pallosegmentin korkeus
. Lieriö sijaitsee symmetrisesti omenan keskipisteen ylä- ja alapuolella, joten voimme piirtää oheisen poikkileikkauksen mukaisen kuvan. Nyt Pythagoraan lauseen nojalla
eli
. Edelleen havaitaan, että pallosegmentin korkeus on
. Näistä huomioista saadaankin jo laskettua sekä lieriön että pallosegmentin tilavuudet:
![Rendered by QuickLaTeX.com \[\begin{array}{rcl} V_l & = &\pi r^2\cdot 6=\pi(R^2-3^2)\cdot 6\\ & = & 6\pi R^2-54\pi;\\ V_{ps} & = & \pi h^2\left(R-\frac{h}{3}\right)\\ &=&\pi (R-3)^2\left(R-\frac{R-3}{3}\right)\\ & =&\frac{2}{3}\pi R^3-6\pi R^2+18\pi. \end{array}\]](http://www.opettajah.fi/wp-content/ql-cache/quicklatex.com-a1b8933cd10134b11cb2859cd81a78af_l3.png)
Tämän jälkeen loppu on pelkkää sievennystä:
![Rendered by QuickLaTeX.com \[\begin{array}{rcl} V_{omena} & =&V_{pallo}-V_l-2V_{ps}\\ &=&\frac{4}{3}\pi R^3-\left(6\pi R^2-54\pi\right)-2\left(\frac{2}{3}\pi R^3-6\pi R^2+18\pi\right)\\ &=&36\pi. \end{array}\]](http://www.opettajah.fi/wp-content/ql-cache/quicklatex.com-2a1b08ef533973ca9d9b36c3ca731108_l3.png)
Vastaus on siis – ehkä hieman yllättäen – omenan säteestä riippumaton vakio.
Jälkikirjoitus: Annoin tämän ongelman viime keväänä pohdittavaksi parille opiskelijalleni. Eräs heistä esitti ongelmaan sangen ketterän ratkaisun. Hän totesi, että pienentämällä reiän sädettä kohti nollaa on päädyttävä samaan ratkaisuun kuin missä muussa tapauksessa tahansa. Reiän ja pallosegmenttien hävitessä raja-arvona on pallo, jonka halkaisija on
. Siispä jäljelle jäävä tilavuus on sama kuin
-säteisen pallon, eli
. Ratkaisu on sinänsä ovela oikotie, mutta se perustuu ehkä vähän kyseenalaiseen lisäoletukseen: voimmeko tehtävänannon perusteella luotettavasti päätellä, että kyseessä on ongelma, johon on olemassa yksikäsitteinen ratkaisu?